<p>A&nbsp;<strong>Balaton</strong>&nbsp;(becenev&eacute;n &bdquo;a magyar tenger&rdquo;;&nbsp;latinul&nbsp;<em>Lacus Pelso</em>,&nbsp;n&eacute;met&uuml;l&nbsp;<em>Plattensee</em>)&nbsp;K&ouml;z&eacute;p-Eur&oacute;pa&nbsp;legnagyobb tava,&nbsp;Magyarorsz&aacute;g v&iacute;zrajz&aacute;nak meghat&aacute;roz&oacute; eleme. T&iacute;pusa a&nbsp;Fertő-t&oacute;hoz &eacute;s a&nbsp;Velencei-t&oacute;hoz&nbsp;hasonl&oacute;an&nbsp;szikes t&oacute;, ezek&nbsp;Eur&aacute;zsia&nbsp;legnyugatabbra fekvő ilyen jellegű tavai. 77&nbsp;km hossz&uacute;, sz&eacute;less&eacute;ge 1,3&ndash;14&nbsp;km k&ouml;z&ouml;tt ingadozik, &aacute;tlagosan 7,8&nbsp;km, fel&uuml;lete 594&nbsp;km&sup2;.</p>

<p>Keleti medenc&eacute;j&eacute;t a&nbsp;Tihanyi-f&eacute;lsziget&nbsp;v&aacute;lasztja el a t&oacute; t&ouml;bbi r&eacute;sz&eacute;től. D&eacute;li partj&aacute;n&aacute;l medre sek&eacute;lyebb. &Eacute;szaki oldal&aacute;n tal&aacute;lhat&oacute; a&nbsp;badacsonyi borvid&eacute;k&nbsp;&eacute;s a&nbsp;Tapolcai-medence, jellegzetes&nbsp;vulk&aacute;ni&nbsp;tan&uacute;hegyeivel. A t&oacute; egyes r&eacute;szein&nbsp;hal&aacute;szat&nbsp;folyik.</p>

<p>A Balaton &eacute;s k&ouml;rny&eacute;ke&nbsp;Budapest&nbsp;mellett az orsz&aacute;g&nbsp;turisztikailag&nbsp;legl&aacute;togatottabb ter&uuml;lete, 2004-ben elnyerte az&nbsp;&Ouml;r&ouml;ks&eacute;g&uuml;nk &ndash; Somogyorsz&aacute;g Kincse&nbsp;c&iacute;met is. K&ouml;rny&eacute;k&eacute;n&nbsp;gy&oacute;gyf&uuml;rdők,&nbsp;term&aacute;lforr&aacute;sok&nbsp;tal&aacute;lhat&oacute;k. A tavon minden &eacute;vben megrendezik a&nbsp;K&eacute;kszalag Nemzetk&ouml;zi Vitorl&aacute;sversenyt.<a href="http://hu.wikipedia.org/wiki/Balaton#cite_note-4">[4]</a></p>

<p>Szentkir&aacute;lyszabadja&nbsp;&eacute;s&nbsp;S&aacute;rmell&eacute;k&nbsp;mellett betonos kifut&oacute;p&aacute;ly&aacute;val rendelkező rep&uuml;lőterek vannak. F&uuml;ves repterek tal&aacute;lhat&oacute;k&nbsp;Si&oacute;fok mellett,Tapolc&aacute;n,&nbsp;Balatonakalin&nbsp;&eacute;s Papkutapuszt&aacute;n is.</p>

<p>Magyar elnevez&eacute;se a&nbsp;szl&aacute;v&nbsp;&quot;blato&quot; (=mocs&aacute;r, l&aacute;p, s&aacute;r) sz&oacute;b&oacute;l ered. Latin neve, a&nbsp;<em>Lacus Pelso</em>&nbsp;magyarul&nbsp;<em>sek&eacute;ly tavat</em>&nbsp;jelent.&nbsp;Szlov&eacute;n,&nbsp;szerb,&nbsp;horv&aacute;t nyelven&nbsp;<em>Blatno jezero</em>,&nbsp;szlov&aacute;kul&nbsp;<em>Blatensk&eacute; jazero</em>.</p>

<p>N&eacute;met elnevez&eacute;se, a&nbsp;<em>Plattensee</em>, kicsit hasonl&oacute;k&eacute;ppen &bdquo;lapos&rdquo;, azaz sek&eacute;ly tavat jelent, egyben hangz&aacute;s&aacute;ban k&ouml;zel &aacute;ll a szl&aacute;v n&eacute;vhez, ez&eacute;rt lehets&eacute;ges, hogy kialakul&aacute;s&aacute;ban a&nbsp;n&eacute;pi etimol&oacute;gia is szerepet j&aacute;tszott, azaz a n&eacute;met anyanyelvűek &eacute;rtelmet adtak a sz&aacute;mukra idegen hangz&aacute;s&uacute; n&eacute;vnek (<em>blatno</em>&nbsp;&ndash;&nbsp;<em>platten</em>).</p>

<p>A Balaton a&nbsp;Dun&aacute;nt&uacute;l&nbsp;k&ouml;zep&eacute;n ter&uuml;l el, &eacute;szakon a&nbsp;Balaton-felvid&eacute;k, nyugaton &eacute;s d&eacute;len a&nbsp;Zalai-&nbsp;&eacute;s a&nbsp;Somogyi-dombs&aacute;g, keleten pedig a Mezőf&ouml;ld&nbsp;hat&aacute;rolja.</p>

<p>A Balaton Eur&oacute;pa-h&iacute;rű term&eacute;szeti kincs&uuml;nk,&nbsp;Magyarorsz&aacute;g&nbsp;legnagyobb tava. Legnagyobb m&eacute;lys&eacute;ge 11 m, &aacute;tlagos m&eacute;lys&eacute;ge 3-4 m. A d&eacute;li parton sek&eacute;lyebb a v&iacute;z, ez&eacute;rt ny&aacute;ron hamar felmelegszik. &Eacute;szaki partj&aacute;n a&nbsp;Bakony&nbsp;erdő-bor&iacute;totta hegyei emelkednek. A&nbsp;Balaton-felvid&eacute;k naps&uuml;t&ouml;tte lejtőin sok szőlőt &eacute;s gy&uuml;m&ouml;lcs&ouml;t termesztenek. Ny&aacute;ron a kellemes időj&aacute;r&aacute;s, az &eacute;szaknyugati szelek &aacute;ltal terelgetett vitorl&aacute;sok, a harmonikus sz&eacute;ps&eacute;gű t&aacute;j megnyugtat&oacute; hat&aacute;ssal van a pihenő emberekre.</p>
